Відновлення транскордонних українсько-польських техногенних територій Розточчя фітомеліоративними методами
DOI:
https://doi.org/10.32347/2411-4049.2021.4.100-109Ключові слова:
Розточчя, екологічний моніторинг, фотосинтез, флуоресценція, рекультивація, мікоризаАнотація
Видобування призводить до формування специфічних антропогенних ландшафтів, які називають гірничопромисловими. Площею вони поступаються сільськогосподарським та лісогосподарським. У результаті порушується літогенна основа ландшафтів, а також відбувається швидка перебудова поверхні, унаслідок чого формується техногенний неорельєф.
Мета роботи – теоретичне обґрунтування фітоценотичних основ заліснення відвальних ландшафтів та практична реалізація біологоценотичних засад технології створення лісових культур на рекультивованих землях, які відповідають концепціям природозберігаючих парадигм і базуються на даних морфофізіологічного моніторингу та застосуванні мікоризаційних технологій у лісокультурній практиці.
Об'єктом порівняльних досліджень вибрані сингенетичні фітомеліоранти: очерет звичайний (Phragmites australis); жовтець їдкий (Ranunculus acris); хвощ польовий (Equisetum arvense); очеретянка звичайна (Phalaroides arundinacea); верба козяча (Salix coprea). Дослідний матеріал відібрано з території підземної виплавки сірки, ділянок, прилеглих до Яворівського кар’єру, контрольні зразки – з прилеглої непорушеної місцевості. Кількісне визначення пігментів проводилось стандартним спектрофотометричним методом, а також методом похідної спектроскопії. Активність фотосинтетичного апарату досліджувалась методом фотоіндукованої флуоресценції хлорофілу.
Проведені дослідження показали статистично достовірні зміни кількісного складу пластидних пігментів у листках рослин на всіх досліджених ділянках стосовно відповідних їм фонових значень.
Розроблено і апробовано технологію лісомеліорації антропогенних геокомплексів, шляхом створення лісокультурних площ, на основі мікоризованого лісопосадкового матеріалу. Система ландшафтно-екологічних рекультиваційних заходів, разом із комплексним екологічним моніторингом, служить основою сталого розвитку транскордонних українсько-польських техногенних територій Розточчя.
Посилання
Biliavskyii H. O., Padun, M. M., & Furduii, R. S. (1993). Osnovy Zahalnoi Ekolohii. "Lybid" (in Ukrainian).
Tyuleneva, T. (2018). Environmental consequences of coal mine elimination. In Proceedings of the 9th China-Russia Symposium “Coal in the 21st Century: Mining, Intelligent Equipment and Environment Protection". https://doi.org/10.2991/coal-18.2018.65
Štofejová, L., Fazekaš, J., Fazekašová, D. (2021). Analysis of heavy metal content in soil and plants in the dumping ground of Magnesite Mining Factory Jelšava-Lubeník (Slovakia). Sustainability, 13(8), 4508. https://doi.org/10.3390/su13084508
Kopach, P. I., Horobets, N. V., Danko, T. T., & Bondarenko, L. V. (2009). Osnovni polozhennia metodolohii stvorennia systemy monitorynhu navkolyshnoho seredovyshcha hirnychodobuvnykh rehioniv. Ekolohiia I Pryrodokorystuvannia, 12, 181-187 (in Ukrainian).
Prokhorova, N. V., & Kavelenova, L. M. (2003). Problemy orhanyzatsii systemy fitomonitorynga gorodskoi sredy v uslovyiakh lesostepu. Yzd-vo «Samarskyi universytet» (in Russian).
Rudko, G., & Shkitsa, L. (2002). Ecological consequences of the activity of Western Ukraine mining complexes. Rocznik AGH, Wiertnictwo Nafta Gaz, 19/2, 415-418.
Dzhumelia, E., & Pohrebennyk, V. (2021). Methods of soils pollution spread analysis: Case study of mining and chemical enterprise in Lviv region (Ukraine). Ecological Engineering and Environmental Technology, 22(4), 39-44.
UNDP and UN Environment. (2018). Managing mining for sustainable development. A sourcebook. Bangkok: United Nations Development Programme.
Rhind, S. M. (2009) Anthropogenic pollutants: a threat to ecosystem sustainability. Phil. Trans. R. Soc. B, 364, 3391-3401.
Lee, S., Ji, W., & Yang, H. (2017). Reclamation of mine-degraded agricultural soils from metal mining: lessons from 4 years of monitoring activity in Korea. Environ Earth Sci, 76(720), 1-7.
Carvalho, F. P. (2017). Mining industry and sustainable development: time for change. Food and Energy Security, 61-77.
Bryk, M., & Kołodziej, B. (2009). Reclamation problems for the area of a former borehole sulfur mine with particular reference to soil air properties. Land Degrad. Dev., 20, 509-521.
Brovko, F. M. (2009). Lisova rekultyvatsiia vidvalnykh landshaftiv Prydniprovskoi vysochyny Ukrainy: monohrafiia. "Aristei" (in Ukrainian).
Trohimchuk, S. V., Kovalchuk, I. V., & Kravchuk, Ya. S. (1978). Nekotorye aspekty izucheniya antropicheskih izmenenij pripody Zapadnogo Podolya. In Tez. dokl. resp. nauchn. konf. "Pripodnye resursy Karpat i Pridnestrovya, voprosy ih racionalnogo ispolzovaniya i ohrany" (pp. 125-127) (in Russian).
Kapustianyk, V. B., & Mokryi, V. I. (2004). Optyko-spektralni metody v naukovo-tekhnichnii ekspertyzi: Praktykum. "Vydavnychyi tsentr LNU imeni Ivana Franka" (in Ukrainian).
Lomnytska, Ya. F., Vasylechko, V. O., & Chykhrii, S. I. (2011). Sklad ta khimichnyi kontrol obiektiv dovkillia. Lviv: Novyi Svit-2000 (in Ukrainian).
Kopii, L. I., Mokryi, V. I., & Oliferchuk, V. P. (2009). Ekspres-testuvannia ta optymizatsiia fitomeliorantiv devastovanykh landshaftiv Yavorivskoho HPR. In Zakhyst navkolyshnoho seredovyshcha. Enerhooshchadnist. Zbalansovane pryrodokorystuvannia. Zb. materialiv I Mizhnarodnoho konhresu, (pp. 41-42). Lviv: Vydavnytstvo Natsionalnoho universytetu «Lvivska politekhnika» (in Ukrainian).
Hladun, H. B., & Demianenko, L. V. (2009). Lisivnytstvo i ahrolisomelioratsiia. Kharkiv: UkrNDILHA, Vyp. 115 (in Ukrainian).
Ivanov, Y. A. (2001). Ekoloho-landshaftoznavchyi analiz hirnychopromyslovykh terytorii (na prykladi Lvivskoi oblasti) (Doctoral dissertation) [Abstract] (in Ukrainian).
Mokryi, V., Kopiy, L., Paslavskyy, M., & Pankivskyy, Y. (5.11.2010). The complex monitoring of the degraded landscapes of Chervonograd mining-industrial region. In Międzynarodowa konferencja naukowo-techniczna «Przyrodnicze wykorzystanie ubocznych produktow spalania wegla, biomasy oraz wegla z biomasa» (pp. 41-44). Szczecin-Ostoja: Zachodniopomorski universytet technologiczny w Szczecinie.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2021 Volodymyr Mokryi, Ihor Petrushka, Elvira Dzhumelia
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Збірник «Екологічна безпека та природокористування» працює у рамках міжнародної ліцензії Creative Commons Attribution («із зазначенням авторства») 4.0 International (CC BY 4.0).
Ліцензійна політика журналу сумісна з переважною більшістю політик відкритого доступу та архівування матеріалів.